Käsityksiä opinnoista -kysely 

146 vastaajaa

Sosiologia 42.1%, 59 kpl 
Yhteiskuntapolitiikka 42.1%, 59 kpl
Sosiaalityö 15.7%, 22 kpl
	
Opintojesi vuosi
1 24.3% 34 kpl 
2 23.6% 33 kpl 
3 16.4% 23 kpl 
4 14.3% 20 kpl 
5 14.3% 20 kpl 
6- 7.1% 10 kpl 

opintojen suunnittelu

Opintojen suunnitteluun liittyvästä opintojen ohjauksesta olevat käsitykset painottuivat huonoon, sillä sitä piti huonona tai todella huonona 46,7% eli 63 vastaajaa. Muut vastaukset tässä sarjassa olivat ei selkeää käsitystä asiasta 37,8% (51 vastaajaa) ja hyvää 14,8% (20 vastaajaa). 

Huomionarvoisia asioita tähän liittyen olivat se, että sosiologian opiskelijat kokivat tällä saralla saamansa ohjauksen 25% (14 vastaajaa) hyväksi. YKP:llä oli keskimääräistä enemmän huonoa 52,7% (30 vastaajaa) siinä missä hyvää 10,6% (6 vastaajaa).Sosiaalityöllä esitetyt käsitykset olivat vain huonoa 40,9% (9 vastaajaa) siinä missä 54,5% (12 vastaajaa) eivät omanneet asiasta selkeää käsitystä.

Merkittäviä poikkeuksia keskimääräisestä oli eri aloitusvuosien kesken. 1.-2. vuoden opiskelijat kokivat opintojen suunnitteluun liittyvän ohjauksen keskimääräistä vähemmän huonoksi, sillä  35,9% (23 vastaajaa) olivat sitä mieltä, että se oli huonoa. Hyvää tosin tässäkin ryhmässä oli vain jonkin verran päälle keskiarvon eli 20,4% (13 vastaajaa). Seuraavassa ryhmässä eli 3.-4. vuoden opiskelijoissa opintojen suunnittelua koskeva ohjaus oli yli keskiarvon eli huonoa 55,8% (24 vastaajaa) ja hyvää vain 7% (3 vastaajaa). 5.-n:nnen vuoden opiskelijoissa huonoa oli melkein saman verran kuin edellisellä ryhmällä eli 57,1% (vastaajaa), mutta hyvää paljon enemmän: 17,9% (5 vastaajaa). 

harkkatyö

Harjoitus- ja seminaaritöiden ohjausta pidettiin kyselyn ajankohtana pääosin hyvänä yhteensä 54,6% (42 vastaajaa) edustuksella. Asiasta ei ollut käsitystä 27,3% (21 vastaajalla) ja huonoina sitä pitivät 18,2% (14 vastaajaa). Tilastollisena kummajaisena tässä kysymyksessä oli se, että sosiaalityön opiskelijat pitivät tällä saralla tapahtunutta ohjausta 63,6% (7 vastaajaa) hyvänä. 

gradu

Gradunohjauksen kokemuksessa oli hyvin paljon heittelyä, hyvänä sitä piti 47,5% (19 vastaajaa), huonona 32,5% (13 vastaajaa) ja 20% (8 vastaajaa) ei ollut selkeää käsitystä aiheesta.

Erikoisuuksia tällä saralla oli se, että sosiologialla hyvä ja huono gradunohjaus olivat edustettuina samalla määrällä (9 vastaajaa molemmissa) ja ykp:ssä gradunohjaus oli keskimääräistä parempaa, sillä hyvää tai todella hyvää ohjausta kokivat saaneensa 56,2% (9 vastaajaa) ja huonoa 18,7% (3 vastaajaa). 

Opintojen sisältö

Opintojen sisältöä piti valtaosa vastaajista eli 66,7% (88 vastaajaa) hyvänä, mutta näiden joukosta vain 2 piti sitä todella hyvänä. 22,7% (30 vastaajaa) ei ollut selkeää käsitystä aiheesta ja huonona opintojen sisältöä piti 10,6% (14 vastaajaa). Sosiaalityö erottui tällä saralla edukseen, sillä 73,7% (14 vastaajaa) piti siinä annettavaa opetusta hyvänä. 

Opetuksen määrä 

Opetuksen määrää pidettiin pääosin vähäisenä, ja tätä mieltä oli 53,8% (71 vastaajaa) vastaajista. 33,3% (44 vastaajaa) koki, että sitä oli tarpeeksi, mutta yksikään vastaaja ei ollut sitä mieltä, että sitä olisi ollut runsaasti. 
12,9% (17 vastaajaa) ei omannut asiasta selkeää käsitystä. 

YKP:n opiskelijat kokivat opetuksen määrän erityisen vähäiseksi, sillä 63% (34 vastaajaa) heistä oli sitä mieltä, että sitä on vähän. 1.-2. vuoden opiskelijat sijoittuvat tällä sarallla keskiarvon alle, sillä heistä 45,8% (27 vastaajaa) koki, että opetusta on vähän ja peräti 42,4% (25 vastaajaa) koki, että sitä on tarpeeksi. 5.-n:nnen vuoden opiskelijat olivat opetuksen määrästä aivan eri mieltä, sillä heistä 76,9% (20 vastaajaa) koki, että sitä on vähän ja vain 11,5% (3 vastaajaa), että sitä on tarpeeksi. 

Opetusmenetelmät

Opetusmenetelmiä pidettiin kyselyn ajankohtana menettelevinä 56,8% (75 vastaajaa) vastanneiden toimesta. 30,3% (40 vastaajaa) koki, että ne ovat kaavoihin kangistuneita ja 9,1% (12 vastaajaa) ei omannut asiasta selkeää käsitystä. 

Työelämärelevanssi

Opintojen työelämärelevanssia käsittelevä kysymys osoitti sen, että opiskelijoilla ei ollut asiasta välttämättä hirveän hyvää käsitystä. 39,7% (52 vastaajaa) ei omannut selkeää käsitystä siitä, 33,6% (44 vastaajaa) piti sitä hyvänä ja 26,8% (35 vastaajaa) hyvänä. 

Sosiaalityön opiskelijat olivat tässä joukossa erottuva poikkeus, sillä heidän tutkintojensa työelämärelevanssia piti hyvänä peräti 63,2% (12 vastaajaa). Sosiologian opiskelijoilla painottui muita enemmän käsitysten puuttuminen mahdollisuuksistaan työelämässä, sillä näin vastasi 47,2% (25 vastaajaa) heistä. Huonoina sosiologeista työelämämahdollisuuksiaan piti 39,7% (21 vastaajaa) vastaajista ja hyvänä reilusti alle keskiarvon eli 13,2% (7 vastaajaa). Muuten keskimääräistä huonompina tutkintojensa työelämärelevanssia pitivät 3.-4. vuoden opiskelijat, joista 43,9% (18 vastaajaa) pitivät sitä huonoina siinä missä heistä hyvänä sitä piti saman verra kuin keskivertoyhteiskuntatieteilijä eli 26,8%. 

Vieraskielisen opetuksen määrä

Vieraskielisen opetuksen määrää piti riittävänä 50% (65 vastaajaa) vastaajista. 34,6% (45 vastaajaa) heistä pitivät sitä vähäisenä ja 13,1% (17 vastaajaa) ei omannut siitä selkeää käsitystä. Sosiologian opiskelijat olivat – jälleen kerran – poikkeus keskiarvosta, sillä heistä valtaosa eli 44,2% (23 vastaajaa) pitivät sen määrää vähäisenä siinä missä vain 36,5% (19 vastaajaa) pitivät sitä riittävänä. Sosiaalityöllä vastaukset puolestaan painottuivat päinvastaisella tavalla eli 63,2% (12 vastaajaa) piti sitä riittävänä ja 21,1% (4 vastaajaa) vähäisenä.